Drágul a méz – Kevés a két éves betiltás
Mészáros László, az OMME vezetője szerint azért kevés a neonikotinoid csávázószer két éves betiltása, mert a toxikus anyagok bekerülhetnek a talajba, megmérgezhetik a felszíni vizeket. A szántóföldkultúrában nincs annyi pénz és humánerőforrás, hogy az anyagok által okozott károkat felmérjék.
Drágul a méz – A csávázószer gyártó cégeknek kötelességük kutatásokat végezni
A Nemzetgazdasági Minisztériumhoz hasonlóan a méhészek is úgy gondolják, a kutatásokat a gyártó cégeknek kötelességük elvégezniük és megnyugtatniuk a mezőgazdaságban dolgozókat, hogy nincs káros hatása a szerüknek. Az agrokemikáliák teljes kivonását Mészáros László is elképzelhetetlennek tartja, azonban az elővigyázatosságra nagyobb hangsúlyt kell fordítani, és bizonyos vizsgálatokat el kell végezni.
Drágul a méz – Csökkent a méhpopuláció
A méhpopuláció a tavaszi vizsgálatok alapján 20-30 százalékkal csökkent, a méhek termelőképessége 50 százalékra esett. A méhészek a megmaradt állományokat egyesítették, és így tudták fenntartani magukat. Mészáros László szerint ez látszódik majd a méz mennyiségén és árán is. Szerint korábban kellett volna foglalkozni ezzel a problémával.
Egy márciusi hír szerint Magyarországon nem volt méhpusztulás neonikotionid csávázószerek használatakor, és ezt az Országos Magyar Méhészeti Egyesület vizsgálatai is alátámasztják. Az Európai Bizottság azért kívánta szabályozni a Magyarországon is széles körben használt növényvédő szernek a felhasználást, mert elképzelhető egyes tagországokban a szer a méhpusztulás oka. Akkor még csak vizsgálatok zajlottak a szer tiltásáról és tagországok is megosztottak voltak a kérdésben. A megosztozottság oka az volt, hogy ha kivonják ezeket a szereket, akkor a kukorica, napraforgó és repce védelem nélkül marad.
Forrás: Eu-info